![](https://storage.googleapis.com/gblogs-bucket/sites/41/634-150x150.jpg)
Ați comandat vreodată ceva online de la un retailer aflat la distanță mare de dvs. și apoi ați urmărit pachetul, observând că face opriri ciudate și aparent ilogice? Este similar cu modul în care funcționează rutarea IP pe Internet.
Când un router de internet primește un pachet IP, nu există instrucțiuni cu privire la modul în care pachetul ar trebui să ajungă la destinație sau cum ar trebui tratat pe parcurs. Astfel, de fiecare dată când un pachet ajunge la un router, acesta trebuie să decidă unde să trimită pachetul în continuare. Procesul se repetă la fiecare oprire, până când pachetul ajunge la destinație. Tehnologia MPLS răspunde acestor provocări.
Multiprotocol Label Switching (MPLS) este o tehnologie de transmitere a pachetelor de date folosind etichete ce corespund unor link-uri virtuale. MPLS asigură caracterul privat conexiunilor clienților finali, dând însă posibilitatea operatorilor telecom să folosească echipamente comune de rețea.
Prima întâlnire a grupului de lucru MPLS din cadrul IETF (Internet Engineering Task Force) a avut loc în aprilie 1997. Atunci au fost identificate patru necesități ale tehnologiei IP, care au devenit ulterior principalele beneficii aduse de MPLS:
- Scalabilitatea nivelului de rutare: agregarea informațiilor de transmitere a pachetelor de date în cadrul etichetelor. A fost introdus pentru prima dată conceptul de L3VPN, ce a permis securizarea informațiilor utilizatorilor.
- Flexibilitate sporită în alegerea căii optime de transmitere a traficului, folosind nu neapărat calea cea mai scurtă, ci în funcție de cerințele aplicațiilor, poate calea cu cel mai mic delay, de exemplu. Traffic engineering pe baza MPLS a permis pentru prima dată transmiterea de trafic între aceleași două puncte din rețea, pe căi diferite, în funcție de anumite criterii.
- Performanța crescută la nivel de rețea, ce a permis scăderea costurilor de implementare. Cisco avea disponibilă în anii 1999 tehnologia Cisco Express Forwarding, ce permitea la nivel de echipament evitarea parcurgerii tabelei IP de fiecare dată când un pachet trebuia rutat, însă la nivel de rețea beneficiul a fost clar prin posibilitatea folosirii funcției de fast reroute. Trecerea la tunelul prestabilit de backup se putea realiza rapid, imediat după detecția unei probleme, fără necesitatea de a aștepta un timp important în care echipamentul să învețe noua cale, ceea ce asigură compatibilitatea cu aplicații real-time.
- Integrarea facilă a routerelor cu switch-urile ATM existente în majoritatea rețelelor la începutul anilor 2000.
Faptul că MPLS funcționează independent de protocolul de nivel 2 (Ethernet, ATM, Frame Relay, Sonet), dar și peste IPv4 ori IPv6 – de aici și denumirea de multiprotocol – a reprezentat un factor important pentru o adopție rapidă. Primele implementări au debutat în 1999, în timp ce tehnologia a devenit disponibilă pe scară largă începând cu anul 2001.
În țara noastră, operatorii de servicii au început să folosească tehnologia MPLS din anul 2002. MPLS a permis operatorilor telecom să crească rețelele rapid într-un mod scalabil, să adauge ușor servicii noi (dar și combinarea de servicii existente de voce, video și date într-un pachet triple play), reducând în același timp costurile de implementare și utilizare.
Provocările inițiale au fost legate de înțelegerea și asimilarea tehnologiei la nivelul clienților și al partenerilor. Cisco a venit în ajutorul comunității prin includerea în curicula programului de Cisco Networking Academy a primelor module de MPLS – în cadrul CCIP, în anul 2002, cât și prin publicarea sub egida Cisco Press de cărți specifice, ce au reprezentat baza tehnică pentru adopția tehnologiei pe scară largă. Un exemplu binecunoscut este lucrarea lui Luc de Ghein, MPLS Fundamentals, publicată în 2006. Organizarea de workshop-uri specifice a fost o altă modalitate de a crește nivelul tehnic al inginerilor telecom, ce a permis adoptarea destul de rapidă a tehnologiei.
La 20 de ani distanță de la lansare, tehnologia MPLS este în continuare folosită la scară largă de către toți operatorii telecom din țara noastră, dar și de clienți enterprise. Serviciile de L2VPN și L3VPN sunt și în acest moment cele mai importante servicii din oferta service provider-ilor pentru clienți B2B ori wholesale, majoritatea aplicațiilor tranzitând la un moment dat cel puțin un domeniu MPLS.
Cu siguranță, tehnologia va continua să fie folosită în următorii 5-10 ani, ținând cont că posibilul înlocuitor, SRv6 (Segment Routing for IPv6) mai are de depășit câteva provocări importante. Discutăm, în acest moment, de un prim pilot de Segment Routing în România, însă folosind în continuare data plane MPLS, ceea ce demonstrează încă o dată adaptabilitatea și succesul tehnologiei.